9. Elismerések Móricznak

	Guayaquilben, jobban mondva az “Ó-anyá”-ban érte Móriczot a legelső elismerés a felfedezéseiért. Ez még a legelső időkben, 1965-ben történt és mint az ilyen esetekben szokott történni, az elismerés nem a magyarság részéről jött, hanem idegen tudós alakjában jelent meg. Egy délután egy idősebb úr látogatta meg Móriczot azzal, hogy egy percre látni szeretné őt. Kölcsönös bemutatkozás után kiderült, hogy az illető úr Dr Traverse volt, akinek már régebben jelezték, hogy Móricz majd Chan-Chan-ba fog érkezni.
Dr Traverse, aki már 20 éve kutatja a chimu kultúrát, repülőt bérelt és eljött Guayaquilbe, hogy megmondja Móricznak, hogy már várta őt Chan-Chan-ban, de nem jött el. Ellenben elolvasta Móricz felfedezéséről a híreket és a szükséges összehasonlításokat elvégzete.

	“Móricz úr, Ön megtalálta azt, amit én 20 éven át hiába kerestem.
Gratulálok! Várni fogom Önt Chan-Chan-ban, a magyarság egyik ősrégi városában” – mondotta Dr Traverse.
	Ez a tudós pár perc múlva visszarepült az ő szeretett Chan-Chan-jába, a Kánok Kánjának városába.

10. Az inkák tündöklése és bukása

	1961 júniusában megjelent Buenos-Airesben E. Harry Gerol könyve: “Dioses, Templos y Ruinas” /Origen, Esplendor y Ocaso del Imperio Incaico/  “Istenek, templomok és romok” /Az inka birodalom eredete, tündöklése és hanyatlása/ címmel.
	A szerző célja, hogy átfogó képet nyújtson az Amerikai Kontinens letűnt kultúráiról. A szerző e célját kitűnően oldotta meg és kellemes szórakozást nyújtó, jól megírt könyvet adott olvasói kezébe, ügyelve arra, hogy lehetőség szerint a valóságnak megfelelő tényeket adjon elő.
	Gerol egyike ama szerzőknek, aki az ismert királyi listákat leközli és megjegyzi, hogy eredetileg kellett léteznie egy valóságos királyi listának is, melyről a sok zavaros másolat megszületett. Az eredetit azonban, mint annyi más felvilágosítást, csak a spanyolok adhatják elő. Gerol alapos kutatás után a királyi listákból a legmegfelelőbbet adja és mint sok másban, ebben is nagyon közel jár az igazsághoz.

	E. Harry Gerolnak “Az inkák tündöklése és bukása” c. könyve megjelent Budapesten 1965-ben magyar fordításban az eredeti spanyol 605 oldal helyett csak 337 oldal terjedelemben.

	Sajnálatos csonkítás ez, mely fájdalmunkra legértékesebb fejezeteket érintette: néprajz, embertan, botanika, faji örökségek, Rapanui kapcsolatok, érkezési kapuk, stb. 
E fejezetek teljesen hiányoznak a magyar fordításból, pedig ezek lettek volna azok a támpontok, amelyekből a magyar kutatók nagyon sok értékes adathoz juthattak volna, melyek rávilágítanak az inkák birodalmának hajdani magyarságára.

	A magyar fordításban a legfeltűnőbb a királylistának spanyol fonetikával való közlése, ellentétben a spanyol eredetiben helyes fonetikával közölt listával.

	Különös érdekességként közlöm ezt a szokatlan fordítási eljárást az alábbiakban:

E. Harry Gerol eredeti	E.Harry Gerol a magyar ford.
királyi lista:	 ill.kiadásban:

Sinche Roka	Sinche Roco
Lloke Yupanki	Lloque Yupanqui
Mayta Kapaj	Mayta Capac
Roka	Roco
Yawar Yupanki	Yahuar Yupanqui
Wira Kocha	Viracocha
Urco	Urco
Topaj Yupanki	Tupac Yupanqui
Pachakutij	Pachacutec
Wajna Kapaj	Huayna Capac
Waskar	Huascar

	Az inkák birodalmának fővárosa: Cusco vagy Ocosco azonos a Veszprém megyei USKO vagy ÖSKÜ községünk nevével.

A déli féltekének a hajdani leghíresebb kegyhelye a RIMAC völgyében fekvő PACHACAMAC volt, melyet a spanyolok kifosztottak és leromboltak. Vesd össze a magyarországi RIMA folyóval és a Nógrád megyei RIMÓC faluval.

	RIMÁN, RIMÁNY. Siránkozó. Esengő, panaszos kérelem, panaszkodik, panaszos hangon kér, könyörög, eseng. Innen: rimánkodás, rimánkodó.
	US-CAPAC, azaz ŐS-APÁ-nak is nevezték többek között őt, az ŐS-Atyát, akihez esengve fordultak.

	A spanyol krónikások műveit a kiadásuk előtt a “Szent Inkvizíció” átnézte és minden olyan adatot, ami fényt deríthetett volna az amerikai földrész ősmúltjára, a cenzorok kihúztak. A régi neveket megváltoztatták, átírták vagy a név elé vagy után olyan hangot ragasztottak, amelyek következtében eredeti formájuk és jelentésük megszűnt, megváltozott. Mégis ezerszámra ragyognak a magyar ősnevek.

III.

Összehasonlító nyelvészeti példatár

	A magyar KÉT-ŐS királyság területéről /Equador/ egynéhány családi, földrajzi és helységnevet úgy ahogy azokat a spanyol hódítók az erőszakos nyelvcsere idején feljegyezték.

	Az alább közölt nevek jelentését ez ideig a nyelvészek nem tudták megfejteni.

	Buenos-Aires, 1967. március 12.

							Móricz János

				/szül. 1923. II. 22. Horváthnádalján, Vas m./
CSALÁDI, FÖLDRAJZI  ÉS  HELYSÉGNEVEK.

Aba	Baida	Charkay	Dumansaka	Izalgai	
Aba-tag	Balinkay	Chigledel	Dutassy	Ilalo	
Abakota	Barabán	Chigtikay	Dal	Ilalon	
Abanin	Bayán	Chikintad	Dal-dal	Iluai	
Alcacy	Bayanal	Chorakopte	Gal	Iliniza	
Amay	Bayandél	Chordéleg	Gallo	Inakofo	
Arok	Bayandéleg	Chuda	Galechuko	Ilunkay	
Arok-kapa	Bayanz-hun	Chubiko	Galuay	Imba-kinga	
Arpi 	Béla	Chullkay	Gallata	Imb-ur	
Ar-apa	Bele	Chakisaka	Ganaky	Imb-ura	
Arrankay	Belazela	Chakinga	Ganasi	Ilbay	
Ashuangata	Belesaka	Cható	Gani	Itay	
Asitimbay	Biro	Chapanta	Ganz-hun	Isphay	
Atar	Biron	Chapi	Gafia	In-tag	
Apa	Bifa	Chabov	Gafiadél	Illes	
Apa-kan	Bibllikay	Chota	Gafiarin	Illeskas	
Alma	Bikadél	Chalán	Gafiai	Ilisman	
Apán	Bisüay	Chikay	Gerao	Jaz	
Ana-ko	Bissirkay	Chita	Garaoshi	Jazha	
Anakshaza	Boladél	Chitán	Garo	Jazbakay	
Al-kinga	Bulz-hun	Chiti-kinga	Garudel	Jazhapud	
Ako	Bullkay	Chiba	Ger	Juka	
Allag	Bunay	Chibi	Gendéleg	Jutkaray	
Akarc	Bura	Chiza	Gonzol	Jakar	
Anyay	Burasio	Chisak	Gonz-hon	Jak	
Atuillay	Buras-hun	Chilla	Gordéleg	Jakta	
Ayankay	Burgay	Chillag	Gat	Jacho	
Ayuskay	Buri	Chillag-ana	Gata	Jazina	
Akarwas	Buru	Chillo	Gatuli	Joraway	
Atakazo	Bussa	Chillogallo	Gal-apa	Juli	
Atocha	Buya-hun	Chibubay	Ig	Julta	
Ati	Bago	Chimbo	Igonke	Jokay	
Ati-aga	Bugasi	Chimbo-razo	Ignaro	Japán	
Atik	Buborker	Dagna	Iginaro	Jos	
Atipag	Ballo	Dél	Ipay	Kábog	
Apo	Balchasi	Dubllay	Ipa	Kabtakay	
Abata	Barquitay	Duc-hun	Iza	Kabinkata	
Asymbay	Baqui	Duda	Izakisa	Kabunkay	
Arzike	Balao	Dudaspana	Izapanta	Kabzha	
Arpea	Chabán	Dudas	Izalikin	Kabzhag	
Armas	Chabla	Dudasari	Izamba	Kachaulo	
Baba	Chablay	Dug-dug	Izaimi	Kadellén	
Babako	Chabo	Duma	Izada	Kadme	
Babakibe	Chalkay	Dumaizela	Izay	Kado	
Babunkay	Chamay	Dumbay	Izalgay	Kadrul	
Kagnas-hun	Kuran-tag	Kapuz	Lapu	Mindo	
Kawachala	Kurpén	Kap-tata	Lapuka	Morusi	
Kawas-hun	Kurkichiákay	Kabuko	Leg	Mor	
Kál	Kuskumpalte	Kachako	Lén-tag	Mulalo	
Kál-zug	Kus-kun	Kachage	Leo-tag	Nabén	
Kál-apa	Kushkun	Kachazo	Lik	Nap	
Kamankay	Kushurrán	Kachaway	Lika	Nap-apa	
Kamara	Kushig	Kachamin	Likay	Nap-fia	
Kamba	Kutasizela	Kacho	Likaky	Napos	
Kambi	Kutilkay	Kachuko	Lag	Napa	
Kambisaka	Kishimbe	Kachi	Laka	Nar	
Kan-kán	Kiguay	Kachipanta	Leskay	Narankay	
Kan	Killao	Kayanza	Likán	Nauz-hun	
Kankay	Killoag	Kayán	Labadál	Nokay	
Kanzeke	Kimendél	Kaye	Laky	Nonodél	
Kanzeko	Kinas-hun	Kayowán	Lág-lág	Nuzhunkay	
Kandélig	Kinatocte	Kajas	Láp-lag	Paway	
Kando	Kinchi	Kashuntag	Mayanquer	Pawankay	
Kanzha	Kincse	Kallo	Mayasquer	Palu	
Kanaro	Kinchote	Kana	Mura	Paltánsaka	
Kani	Kingeo	Kanay	Muyunquer	Palunkay	
Kanituko	Kingor	Karati	Muyurko	Pallahke	
Kapagz-hun	Kingra	Kalo	Mkar	Pamar	
Kapi	Kinzhi	Kalupa	Magi	Pompadél	
Karapali	Kio-kio	Kalpata	Mawarkay	Patadél	
Karchi	Kiri-dumbay	Kan-tag	Machangara	Patawin	
Kar	Kispilema	Kantos	Malpad	Paukay	
Karpi	Kislad	Kanchuy	Maluay	Peleusi	
Kara	Kis	Katopaksy	Manz-hun	Pelenkay	
Karán	Kiski	Kopo	Marar	Perrunkay	
Karanki	Kis-Kis	Kosha	Maras	Pikay	
Karshao	Kakay	Koray	Molobog	Pishakay	
Kasa	Kakallas	Koma	Maromoros	Pichikán	
Kasadél	Kako	Kuto	Molón	Palán	
Kashikay	Kakosago	Kuti	Monay	Pest	
Kas-hun	Kak-gata	Kucha	Mug-mug	Pil	
Kas-apa	Kak-panta	Kuchi	Multikay	Pilalaki	
Kaukay	Kagnas	Kuchilakta	Maka	Pilakisa	
Kollay	Kata	Kuray	Matchut	Pilagán	
Kondo	katasajo	Kulpi	Matsay	Pilag-una	
Kondosaka	Katasajon	Kunay	Moson	Pilapanta	
Korasari	Katalo	Kuno	Manay	Pilaló	
Kosakopte	Katana	Kito	Mocha	Pilka	
Kul-kul	Katoka	Kit-apa	Mochagale	Pilgarán	
Kunán	Katukay	Kit-us	Mosapenta	Pina	
Kuis	Katuklawa	Kikte	Mullo	Pintak	
Kurán	Katsuki	Lalo	Muramenache	Pinway	
	Katsitawa	Lám-bug	Min-tag	Pigssaray	
Pilz-hun	Sar-ar	Siabichay	Shogra	Tarabahi	
Pinán	Sar-atar	Sibri	Shoray	Tarkán	
Pinaz-hun	Sarpud	Sicha	Shotor	Tar	
Pindilig	Saukay	Sid	Shukay	Tar-kán	
Piri	Saiko	Sidkay	Shuga	Temuskay	
Pirigullán	Sakatero	Silván	Shugla	Terdil	
Pirinkay	Sakatoro	Sinchikay	Shug-shug	Tari	
Puszar	Sakasi	Sindikay	Surampalte	Tegapud	
Pukarsol	Sakari	Sindiska	Surpalay	Téndig	
Pukul	Sakon	Sininkay	Susnia	Tén	
Pukulkay	Saki	Sip	Susta	Tene	
Puc-hun	Sa-kinga	Sip-tag	Susudél	Tenezela	
Pupasi	Sakátoa	Sipos	Susán	Tenekora	
Purkay	Sérrag	Sikilla	Sus-apa	Tenekota	
Paka	Sér-tag	Siriglla	Saba	Tenén	
Pallo	Seteleg	Sirinkapa	Sabu	Tenemasa	
Pala	Shabalula	Sisarán	Taka	Tenenkaray	
Rakar	Shagal	Sisid	Takuy	Tenempaway	
Radán	Sagllay	Sitinkay	Takusi	Teneolap	
Rápig	Shalshi	Sitinkir	Takaubi	Tenesaka	
Rakishaba	Shalas-hun	Siuchay	Taso	Tenwel	
Rarkapa	Shanakay	Siurar	Tasig	Tenguel	
Rárig	Shararán	Sokarta	Tasipanta	Tirág	
Raura	Shar-shar	Somán	Tarke	Tirkay	
Rauray	Sas	Sondéleg	Tawa-Tawa	Tixán	
Reote	Sasagnac	Soransol	Tawada	Tisán	
Rerén	Sala	Sukudumbay	Tawallika	Tixizambi	
Rirkay	Sala-kinga	Suikay	Tawaló	Tompante	
Rukay	Salagata	Sulkay	Tawalegi	Tobatán	
Rurkay	Salapi	Suma	Tawankisa	Togte	
Roka	Salazic	Suniguchay	Taracha	Togtesi	
Rumi	Salako	Suki	Taripanta	Toray	
Rikachi	Salán	Surapanta	Taba	Tordél	
Sabo	Salambay	Sulfa	Tabán	Tulakay	
Sabinta	Salka	Susupanta	Tabakay	Tul-apa	
Saka	Saraguro	Supprun	Takadél	Tul-tul	
Sakay	Shui-kán	Shilikay	Takalah-apa	Tunkay	
Sagway	Shumir	Shilinkay	Takalshullin	Tun-tag	
Sal-apa	Shunio	Shindélig	Taday	Turapalte	
Sal	Shurinvaló	Shindén	Tawan	Turchi	
Saliquichay	Shurshar	Shingata	Tata	Tur-bán	
Sangi	Shurukay	Shic	Tatay	Turpag	
Santul	Shurun	Shipir	Tnay	Tanya	
Santay	Shuruoutu	Shipta	Tmag	Tanyán	
Sanya	Shuru-shic	Shikilkel	Tamay	Tanyiarpud	
Sakikaray	Shushir	Shirinkay	Tana	Taltun	
Sakizela	Shuspilla	Shishio	Tamán	Tapás	
Sakipay	Shuya	Shizho	Taprán	Tapasquer	
Tarnas	Tontaki	Zhamzham	Wabs-hun	Saraguro	
Tetés	Tumba-biro	Zhante	Waladél		
Téques	Turapitece	Zhanag	Waladéleg		
Tile-hun	Tumba	Zhanhám	Waldéleg		
Tansaray	Tumbaiko	Zhar-ban	Wamunkay		
Timburay	Tumbako	Zhanzhán	Wank-apa		
Tom-bug	Tumbana	Zhar-kapu	Wankay		
Toa	Ud	Zhau	Wanz-hun		
Toakaso	Ud-ur	Zhidil	Warkilla		
Toapanta	Udushapa	Zhila	Wartambél		
Toaba	Udushi	Zhilla	Wartán		
Tokte	Ushupud	Zhillag	Wartatán		
Tumbura	Uyawari	Zhillay	Wartasaka		
Tumb-apa	Uzhud	Zhillaz-hun	Washko		
Tumb	Ujompud	Zhima	Wasuntos		
Tumbéla	Usuay	Zhimazhuma	Waragz-hun		
Tombéla	Urgachimbiro	Zhinpali	Wazhalán		
Tisa	Uray	Zhimpi	Wazhankay		
Tisay	Uzi	Zhidilig	Werdéleg		
Tisaleo	Urkullo	Zhing	Wayta		
Tisawano	Ung	Zhing-lág	Wasichike		
Tisaluma	Ungi	Zhinadél	Waslika		
Tásunta	Ungai	Zhio	Wanay		
Tinkota	Ur	Zhikilán	Was		
Tingo	Ura	Zhiray	Waladél		
Tel	Ur-ko	Zhirkay	Wámag		
Tukerreg	Uri	Zugochi         	Washeo		
Tutasi	Zakonzela	Zugando	Wapán		
Tude	Zapancha	Zupi	Wata		
Tusa	Zapchi	Zusita	Zhiri		
Tus-apo	Zafla	Zuritunga	Zhirpud		
Tusig	Zaraesa	Zunilla	Zhitigsán		
Tuaipanazt	Zala	Zumba	Zharban		
Tusbay	Zalán	Zumbarko	Zhordán		
Tusnamin	Zalánta	Zumbi	Zhondéleg		
Tulali	Zano	Ziji	Zhuma		
Tulaki	Zenkii	Zizalema	Zhumanga		
Trichango	Zanko	Ziligato	Zhunid		
Tulkán	Zangivalin	Zelipacha	Zhumo		
Tulkanker	Zanwe	Zerac-apa	Zhunin		
Tulquisan	Zambachi	Zeropa	Zhutu		
Tupalaquer	Zhagta	Zinelin	Zhutug		
Tuquer	Zhadán	Zinaisin	Zhushin		
Tabi	Zhal	Zingaje	Zula		
Taba-béla	Zhalbid	Zimalata	Zulin		
Takachi	Zhalas	Zinmay	Zuna		
Tikagon	Zhalu	Zinb-ena			
Tokagon	Zhaulina	Wasisai			
   Az equadori magyar törzsek közül a Canari és Puruha, valamint a perui Puruha – mochica magyar törzs nyelvéből közlök egynéhány szót úgy, ahogy azokat a spanyolok az erőszakos nyelvcsere idején feljegyezték.
	Az alább közölt szavak jelentését ezideig a nyelvészek még nem tudták megfejteni.

	Buenos-Aires, 1967. március 12.
							Móricz János
						/szül. Horvátnádalján, Vas m. 1923.II.22./

CANARI, PURUHA ÉS PERUI PURUHA-MOCHICA

ag	baki	chij	fiall	kata	kelle	
aki	bata	dari	fiano	kakao	kin	
ad	baba	dal	fiamur	kan	komp	
ada	bus	dali	fiu	kana	konchab	
apa	bor	danas	fiog	ko	konso	
apana	bum	dama	gula	koi	ki	
aj	bika	duda	has	kot	kio	
aja	bir	dub	hul	kop	kie	
ayai	bel	dus	hir	kopte	kiki	
az	chak	dur	ina	kocha	kep	
asa	chaki	dula	inug	kuya	kibri	
asaki	chat	duma	ini	kuzhi	kis	
awal	chap	de	ima	kost	keza	
ar	chal	dis	ig	kosa	kisik	
ara	chajo	diwa	ita	kuskun	ker	
arra	chille	dol	itza	kor	kondo	
arag	chin	delel	isha	korai	lak	
arui	chinos	ede	is	koran	lap	
arok	changay	ero	ir	koro	lab	
aro	cho	el	ja	korre	laba	
all	chok	elen	jak	kurpa	laban	
alla	choka	elte	jaz	kato	lapu	
alak	chuchu	en	ju	kati	las	
alol	chuja	faik	jok	kap	lasa	
alul	chuk	far	jor	kapa	lasu	
alaku	chor	falt	yak	kapar	lawa	
babu	churu	fat	yar	kapu	lan	
bachi	chull	fan	jari	kacha	lang	
baja	chung	ffo	yal	kapun	lanti	
barki	chik	fam	yala	kachan	lam	
bal	chiki	forma	yanu	kasa	lo	
bala	chita	fia	yanta	kar	lug	
balta	chip	fiag	yam	kara	log	
bag	chep	fei	yamai	karu	luku	
baka	chipe	fiak	yul	keri	luke	
lukte	mise	pok	sozot	turo	wak	
luki	mishka	pokol	sor	turi	wakipa	
lud	midwa	putu	susun	tull	wad	
ludi	mink	pulya	sura	tunya	watag	
luspa	ma	pus	surun	tul	was	
lon	mai	posi	sosk	tultul	wasai	
lok	maura	pur	suri	tep	waschi	
lek	mak	pruhs	sul	te	wago	
leg	mag	pi	sun	tik	wig	
lik	make	pia	siu	tis	wrak	
lika	mad	piro	sik	utza	wara	
likán	nag	piri	siki	uz	warai	
liku	nab	pilla	sit	uzo	warok	
liki	nap	pint	sita	osno	warku	
lite	napa	rrarpa	sip	owa	wari	
lel	nava	rrank	sipa	ur	warta	
lina	naván	rrut	sech	ura	zal	
linkay	nike	rruna	siwi	ul	zo	
lima	nép	rrete	siri	ol	zuk	
llak	nepe	rren	sinasine	ula	zuchug	
llako	nivi	sak	sint	olte	zhima	
llap	nirata	saka	seme	ulba		
llank	nero	sagi	sapal	onan		
llankan	pak	saki	sug	ut		
llo	paku	saba	sawa	ota	chop	
llok	paka	saca	shag	oda	chucha	
llek	pakul	saj	zahy	uda	fiug	
llip	paki	sas	shar	udu	kell	
lilla	pata	sasa	zhar	utog	lata	
llilli	patak	sava	shaki	utoko	nota	
mach	pad	saw	shala	uti		
macha	papa	sar	shalan	warwa		
machi	pava	shin	changay	warwar		
mas	par	sara	tag	wall		
maz	para	sari	tata	walla		
masa	palla	sal	taban	wala		
masu	pasui	sali	tar	walo		
mara	pul	sanda	tarab	van		
mari	pali	santa	tan	vi		
mano	paltag	so	tana	vis		
mi	pana	sanya	to	vichay		
mig	parka	sant	tok	viv		
mik	pala	sok	toka	villa		
miko	palu	suk	tud	ville		
miki	pa	sokar	tuz	vele		
mit	pank	suki	tusa	vel		
miha	paukor	sota	tur	vene		
mejon	pu	suta	tora	wata		
HEGYEK, ORMOK, TŰZHÁNYÓK

	…  Imbabura tartományban van a Fuya-Fuya 4.267 m az Imbabura 4.630 m, 
a Yana-urcu  4.538 m.

	… Chimbo-rázo tartományban van a Chimbo-rázo, mely 6.267 m, magasságával jelenleg Equador legmagasabb hegye.

	…  Carchi /Karcsi/ tartományban van a Mayasquer /Magyarkér/ folyó és a columbiai oldalon a Mayasquer /Magyarkér/ hegylánc.

	…  Pichincha tartományban a Cayambo /Kayán/ 5.790 m, az Illiniza két hegycsúccsal; az egyik 5.226 m, a másik 5.130 m; az Atacazo  4.457 m magassággal és az Ilaló tűzhányó 3.191 m.

	…Tungurahua tartományban van a Tungurahua tűzhányó 5.016 m magassággal. Az Igualata 4.432 m, a Carihuai-rázó 4.990 m és a Sagostoa 4.155 m magassággal.

	…  Kotopaxi tartományban van a Kotopaxi tűzhányó 5.897 m, a Quilind-ana 4.530 m, melynek kráterében a Quilotoa nevű tó van; a Quispicacha 4.530 m, a Quilla-urcu 4.450 m.

	…  Canar és Azuay tartomány folyói közül néhánynak a neve: Rirkay, Tisay, Deleg, Burgay, Taday, Molón, Tabacay, Dudás, Collay, Patukay, Palacay, Marcay, Pucay, Machángara, Shió, Chalcay, Yanunkay, Bolo, Tarqui, Chigta, Galuay, Chan-Chan. 

	Hegyek, ormok, bércek, tavak, folyók és patakok őrzik nevükben a sok-sok évezredes magyar ősiséget; a törzsek és nagycsaládok várják a magyarság rég elment ivadékainak a visszatértét, hogy szellemével és munkájával kivezessék az őshaza népét a sok százados ráerőszakolt sötétségből.

	Buanos-Aires, 1967. szeptember havában

EQUADORI INDIÁN-MAGYAR ROKONSÁG

Kivonat egy levélből

	… bizony itt nagyon megmozdult az élet Móricz barátunk felfedezésével kapcsolatban. Az ügy olyan nagy hullámokat ver fel itt az ősi földön, hogy e hullámok – gondolom – már az óhazát is elérték. Ha nem így lenne, akkor hamarosan bizonyára így lesz, ha majd barátunk legutóbbi küldeményét kellőképpen kiértékelik az  óhaza nyelvészei és tudósai. Részedre is ment egy 49 oldalas fénymásolat-csomó. Abból is láthatod, hogy – ha úgy tetszik – Móricz tud küldeni tíz-, húsz-, vagy harmincezer szót is.

	Móricz barátunk a következő héten indul a negyedik equadori útjára. Tőle tudom, hogy a magyar Akadémia nem siet körülnézni az amerikai őshazában, s így abban a kellemetlen meglepetésben lehet része, hogy az itteni akadémiák és egyetemek fogják feltárni ezt az ügyet, amely mégis csak elsősorban a magyarság ügye.

	Az argentin egyetem Móriczot tb. Történelmi tanácsossá nevezte ki, miután  a benyújtott anyagot felülvizsgálta. Ezzel máris megvan az első hivatalos elismerés részére. Előlegként közlöm, hogy Móricz kutatásait a közeli jövőben több dél-amerikai egyetem szakembere által kiadott komoly műben fogják a világ elé tárni. Ez összeállítást legalább harminc szakember végzi a saját tárgykörében, a kiadását több egyetem és akadémia fémjelzi. Ezért írom ezt, hogy ha otthon nem sietnek, lekésnek.

	Ma már itt, Argentínában is sűrűn hallani, hogy a magyarság igazi őshazája Amerika. A megteendő út még hosszú ugyan, de a harc a biztos győzelem jegyében folyik.

	Leveledet többször átolvastam és barátunk, Móricz is. Móricz nagyon megkért arra, írjam meg neked, hogy hálás a leveleidért és reméli, hogy majd egyszer még iszunk veled együtt egy kis “csicsát” az ó és őshaza egészségére.
 Ugyancsak köszöni rajongó kifejezéseidet … Egy állítólagos tudósnak Móricz maga írta, hogy tudását a horvátnádaljai faiskola mellett sajátította el. A tudós persze megsértődött, aki azon kívül, hogy tudós, semmit sem tett.

	Ami ifjúságodat illeti, annak mindketten örülünk nagyon, mert ilyen ifjakra még nagyon nagy szüksége van a magyarságnak.

	 Mikor Móricz könyve megjelenik, feltétlenül meg fogod kapni, mert Móricz és én magam is nagyon megszerettünk téged a leveleiden keresztül. Tehát semmi gond és csak előre az optimizmussal!

	Szíves soraidnak és tanácsaidnak mindig nagyon örülni fogunk és leveledet várjuk…”

                                                                              Buanos-Aires, 1967. dec. 3.

KIVONATOS MÁSOLAT

Móricz János honfitársunk Nagyiványi Ödönnek 1968. május hó 4-én az equadori Quito-ból írt leveléből

	…”Az a füzet, amit remélem már megkaptál, és amit az itteni Történelmi Társaság adott ki, olyan nagy hatást keltett, hogy az igazán még álomnak is merésznek tűnik. 
A guayaquili katonai városparancsnokot alig tudtam lebeszélni arról, hogy vadászrepülővel hozzon Quitoba. Itt Quitoban és az egész országban kitört a láz; égő, tüzes, lángoló szavakkal tárgyalják az ősiséget és a vezérkar, a hadsereg, az összes fegyvernemek,  a nép, az egész ország Magyarország felé néz. Csoda történt! Ahogy megérkeztem, azonnal a Térképészeti Intézetbe vittek, ahol Vaca és Barberis ezredesek fogadtak, akik bemutattak az Intézet tisztikarának. Ott mindjárt előadást kellett tartanom; zúgó tapsvihar között beszéltem. Amikor befejeztem a beszédemet, senki sem akart elmenni. Kérték, hogy beszéljek tovább, ismertessem őstörténelmünket, de nem lehetett, mert már várt a Vezérkar. Arról nem is merek írni, hogy a méltató beszéd közben miket mondtak rólam, mert – bár nem vagyok szerénytelen – de ez már túlzás volt.

	A Vezérkarnál ugyanúgy ugyanaz: tábornokok, ezredesek, akik egymást licitálták túl; előadás, leírhatatlan siker. Dagadtak a mellek, nőtt az öntudat. Azonnali határozat: a tanulmányt úgy ahogy van, a fegyvernekek hivatalos folyóirata azonnal kiadja, hogy az egész hadsereg értesüljön a bekövetkezett történelmi változásról, csak még egy méltatást írnak hozzá. Másik határozat: a Katonai Térképészeti Intézet hivatalos folyóirata azonnal kiadja a tanulmányt, csak még egy méltatást írnak hozzá. Másik határozat: a Hadi Iskola geopolitikai tanszékén fogják tanítani.

	A Casa de la Cultura Equateriana egy hivatalos kiküldöttet küld Magyarországra, hogy a Magyar Tudományos Akadémiával felvegye a kapcsolatokat. A kiküldött Lcdo. Tinajero, a Casa de la Cultura Equatorina főtitkára. Egyidejüleg a magyar Zeneakadémiával, a Néprajzi Intézettel stb.

	Mikor javában oktattam Tinajero barátomat, megjelentek a Külügyminisztériumból és abba kellett hagynom az oktatást, s így szegény, ha Magyarországra megy, hát majd úgy intézi a dolgát, ahogy jobbnak látja. A Külügyminisztérium kiválóan képzett főállamtitkára, Dr Valancia Rodriguez közölte velem, hogy tanulmányomat, felfedezéseimet hivatalos államtézissé emelik, azaz Equador hivatalosan fogja tudtára adni az egész világnak, hogy Amerika ősnyelve a magyar, hogy az őskultúra innen, Amerikából zajlott ki, hogy Equador a világ közepe, hogy Equador a magyarság őshazája, azaz Amerika. Szédültek. Azonnal bemutatta a protokollfőnököt, Dr Cirreat.

	 Ugyanakkor bemutatkozott Dr Hugo Ventimilla, az OEA. igazgatója, aki már mindent letárgyalt a mostani, nemrég kinevezett Galo Plazaval, az OEA. főtitkárával, aki Equador államelnöke volt. Ekkor végre értelmesen megtudtam mi történt.

	Lenyomozták kutatásaimat és megállapították, hogy minden úgy van, ahogyan állítottam. Ekkor elhatározták, hogy ebből egy óriási nemzetközi ügyet csinálnak és Equadort kikiáltják, mint az amerikai földrész teljes történelmi revíziójának és az amerikai népek jogos megbecsülésének /ősnépének/ élharcosát, az ősi jog és nagyság alapján. Egyszóval az Equador kormány hivatalosan tűzte ki célul megvalósítani azt, ami célom volt mindenkor és amiért annyi magyar küzd otthon és a nagyvilágban: a magyarság ősiségének és ősi jussának a visszaállítását.

	A külügyminiszter, Manuel Larrea. Cordoba fog hivatalosan, az összes helyi és külföldi újságírók jelenlétében az államelnöknek, Dr Otto Arosemena Gomeznek bemutatni. Ma már olyan viszony fejlődött ki közöttünk, hogy az államtitkár, az OEA. igazgatója és a protokoll-főnök társaságában egy kis könyvtárban feketéztünk, míg a tisztviselők az összes lehető magyar térképet, adatot stb. keresik és hordják, hogy utána mindenki azt tanulmányozza. Egy-egy magyar szót már mindegyik kezd tanulni. Dönci! Te tudod, hogy ez mit jelent?!

	Értesítettek, hogy a külügyminiszter táviratilag utasítja a nagyköveteket és ahol nincsenek ilyenek, a konzulokat, vagy ha nincsen valahol diplomáciai kapcsolat, akkor igénybeveszik az egyesült Nemzeteket és kapcsolatot teremtenek azokkal a tudósokkal, s kiket én megnevezek. A megnevezett tudósokat vagy kutatókat felkeresik és az alábbiakat kérdik meg tőlük:

	1./ Ismeri Ön Móricz János kutató munkásságát és az általa felállított teóriát?
	2./ Gondolja, hogy érdemes ezzel a teóriával foglalkozni?
	3./ Ha egy kongresszust csinálunk ennek a teóriának a megtárgyalására, Ön eljönne?

Mondottam, hogy ezek nagyon gyenge kérdések. Azt mondották, hogy a kongresszust azonnal megszervezik az OEA. keretén belül Quitoban az összes amerikai kutatók és tudósok részvételével.
Ez lesz az amerikai népek történelmi revíziójának a kongresszusa. Más szóval: ez lesz a magyarság történelmi revíziójának a kongresszusa. Közölték velem, hogy nem számít, hány millióba kerül, mert ez Equador nagyságát hivatott visszaadni. A meghívott résztvevők minden költségét az OEA. és az equadori állam fedezi.

	Azért közöltem Pataky Kálmán, László Gyula, Várkonyi Námdor tudós kutatókat Magyarországról /három megnevezett kutató Ausztráliából R. beszúrásaként/, Turmezei László kutató Újzélandból, Dr Baráth Tibor és Dr Gergely Dénes kutatók Kanadából, Homonnay Elemér kutató USA-ból.

	Ezeket kérlek értesíteni azonnal. Esetleg lehet úgy is, hogy Szentirmay értesítse őket, Turmezeit is, mert kapcsolatban van vele. Esetleg lehet másokat is belevenni, de csak nagy óvatossággal! Könyörgöm! nehogy valaki Turán vagy más hasonló nevű társaságot emlegessen!!!  Csak történelmi kutató társaságokról lehet szó. Ezt a történelmi alkalmat nem szabad elmulasztani!!!  Tehát ügyelni minden szóra és nem szabad róla beszélnünk, míg a hivatalos, nagy nemzetközi bejelentés meg nem történik, amit az egész világsajtó közölni fog. Ezen kívül, ha Szentirmay tudja Patakyn keresztül értesíteni Magyarországon még a következőket: Faragó Zsigmond,  Dr Nagy Sándor /R. beszúrása: tudtommal Svájcban van és egy történelmi munkáján dolgozik?!/,  Simsay Vilmos, Várkonyi Nándor. Lehet, hogy  
Dr R. is tudná őket értesíteni.
Legjobb és biztosabb lenne, ha mindkettőt megkérnéd erre a szívességre.

	Azon kívül nagyon fontos lenne még, hogy komoly magyarországi vagy külföldi tudósokat és kutatókat, akik nem finnugoros, nem törökös, nem mongolos, egyszóval olyan tudósokat bevonni, akik elsősorban a magyar nemzeti tudományt művelik. Azoknak most tudok komoly nemzetközi sajtót, sikert és lehetőséget nyújtani arra, hogy képességeiket elismerjék. Minderre kitűnő lesz a kongresszus.

	Még egyszer kérek mindenkit, könyörgöm, semmiféle turáni vagy más nevet ne emlegessenek! Egy nemzet, egy földrész néz Magyarország felé, ezt nem szabad elprédálni. 
E szilárd pont van a földkerekségen, ahonnan mindent meg tudunk valósítani!!! Azonban ennek a felelősségnek a tudatában szabad csak cselekednünk, különben elsodor az ár a történelem színpadáról.

	A Külügyminisztérium mindent a rendelkezésemre bocsátott. Hétfőn postázni fogom a megnevezettek részére a régi Kitus-királyság és a Shiri térképeket, ahol rengeteg magyar helységnevet találhatnak. A térképeket a Külügyminisztérium adta ki 1942-ben és ezek Juan Eloy y Morales bekötetlen atlaszából kerültek elő.

	Nagy segédlettel a Katonai Térképészeti Intézetben fogok dolgozni a napokban, mert kérésemre kiadnak egy atlaszt az összes régi magyar nevekkel, ahol ezerszámra lesznek találhatók tiszta magyar ősnevek. A kataszter és az akadémia a régi névgyűjteményeket már átadta az Intézetnek.

	Diplomatáknak, követeknek, az Akadémia tagjainak kell előadást tartanom. Rengeteg a munkám és teljesen egyedül vagyok. Homonnay Elemérnek feladtam 20 példányt,  Ausztráliába csak a jövő héten tudok küldeni, ha visszamegyek Guayaquilba.
	Ha úgy gondolod, csináltass fénymásolatot erről a levélről és írj hozzá; én nem bírom idővel és kezdek nagyon kimerülni a megfeszített munka, a sok szereplés és előadás miatt. 
Ne haragudj a sok hibáért; a szálloda írógépén írtam és nagyon sietek. 
Mindenkit szeretettel üdvözlök stb.
                                                                        Móricz János sk.

Nagyiványi Ödön  Dr Rimanóczynak, 1968. május 13-i leveléből:

	“Móricz Jánost vagy 18 éve ismerem. Én segítek neki mindenben, amiben csak tudok. A lakásom szilárd pont, ahová a levelezést irányítja és én küldöm tovább. Éppen ezért sietve postázom Móricz János levelének a fénymásolatát azzal a kéréssel, hogy  levelének szellemében légy szíves eljárni. A lényeg az, hogy senki ki ne maradjon a megnevezettek közül. Adja a Magyarok Istene, hogy sikerüljön a terv. Móricz immáron 5 hónapja megszakítás nélkül járja Equador legkülönbözőbb területeit. Számára történő közölni valódat légy szíves hozzám irányítani, mivel én mindig tudom a tartózkodási helyét…”  
                                                                                                                   Nagyiványi sk.
  								                     1968.május 30.

––  ۰  ––

MÁSOLAT

Móricz János, Cunaquik. – R e p . d e l  Equador.
1968. május 12.

Kedves R. Uram!

	Kérem, ne haragudjon, hogy ilyen késve írok kedves és nagyon értékes levelére. Azonban itt a helyszínen naponta adódnak új helyzetek, melyek az egész eddigi magyar őstörténeti kutatást teljesen új, eddig elképzelhetetlen mederbe viszik, s remélhetően ezen az úton fogjuk tisztázni tudni népünk, nemzetünk sok-sok évezredes ősmúltját. Egy ilyen új helyzet, mely történelmi korszakalkotót fog jelenteni az eddigi magyar eredet-kérdés kutatásában, adódott az elmúlt héten. Mikor az itteni Történelmi Társaság kiadásában megjelent egy tanulmányom, melyben összefoglalom eddigi kutatásaim eredményét. Címe: El Orogen Americano de Puebles Europeus   / Az európai népek amerikai származása /

	Tanulmányomnak oly nagy sikere van, hogy úgy kell írnom, elsöprő és minden rétegben: hadsereg, kormány, tanárok, tudósok, kutatók között mozgalomszerűen terjed. Ezért az equadori Külügyminisztérium azonnal hivatott és kérték, legyek a segítségükre, mert – mint azt a főtitkár, Dr Valenzuela a protokoll-főnök, Dr Corres és az OEA. Equadori igazgatója, Dr Ventimilla jelenlétében közölte velem – az equadori kormány hivatalos államtézissé akarja tenni a teóriámat.
Ezért kértek, hogy adjam meg egynéhány tudósnak, kutatónak a címét, hogy ők diplomáciai úton a kapcsolatot velük felvehessék és ebben a tárgyban véleményüket kikérhessék.
 A befutott véleményezés után Equador államelnöke az összes amerikai és a többi diplomáciai testület jelenlétében, valamint a nemzetközi sajtó részvételével hivatalosan fogja bejelenteni, hogy Equador mint a Kit-Us  /Két-Ős/ királyság egyenes jogutódja, igényt tart a világ népei előtt ennek az elismerésére. Ezért egy nemzetközi kongresszust fog szervezni Equador az OEA-val ennek a kérdésnek tisztázására itt, a világ közepén. Egyben élére áll az amerikai történelmi revíziónak, hogy tisztázódjon az amerikai ősnépek történelme. Ausztráliában én 
Dr Rimanóczy László uramat, Szentirmay Gyula és Dr Kósa Barna urakat jelöltem. 
Az összes meghívottak költségeit az Equador Állam és az OEA. Viselik. Az OEA /Organizácion de Estados Americanos = Amerikai Államok Szervezete /, ennek a főtitkára Galo Plaza, volt equadori államelnök, akivel már a kérdést letárgyaltam, a teljes egészében magáévá tette, s azt minden erejével támogatni fogja.

	A kongresszus az amerikai népek történelmi revíziójának a jegyében fog lezajlani, mely történelmi revízió van hivatva egyben a magyar eredet kérdését tisztázni. A következő kérdéseket fogják feltenni Rimanóczy Uramnak:

	1./ Ismeri Ön Móricz János munkásságát?
	2./ Gondolja Ön, hogy érdemes ezzel a teóriával foglalkozni?
	3./ Ha ennek a teóriának a tisztázására összehívunk egy kongresszust, Ön eljönne?

	Ez a bekövetkezett változás lényege. Kérem Rimanóczy urmat, közölje azokkal, akik ebben az ügyben segítenek és kiket majd a kongresszusra meghívhatok, ha ismerem a címüket és ezen a téren kifejtett munkásságukat. Abban a reményben, hogy a magyar őstörténet feltámadásakor a kongresszuson személyesen is megismerhetem, zárom soraimat, a Magyar Istenének áldását kérve munkájára.
							  Móricz János sk.

U.i:  az Ön részére és továbbküldésre fogok küldeni tiszteletpéldányokat a tanulmányomból.

––  ۰  ––

Helykihasználás miatt itt közlöm, hogy Móricz János honfitársunk címe nem állandó; szállodáról szállodára megy, a hozzám küldött leveleinek feladása szerint. Mivel ő is és Nagyiványi Ödön is kérik az érdeklődőket Nagyiványihoz fordulni, közlöm a teljes címét azzal a megjegyzéssel, hogy az állandó a Móricz Jánosnak postázott leveleket és küldeményeket azonnal továbbítja neki.
“Illmo Senor Nagyiványi. Ricardo Fernandez 53.
F.G.B.M.  TIGRE.  America del Sud. Rep.  Argentina.

                                                                                                   Dr R.L.  sk.
                                                                    1968. május 30.

––  ۰  ––
AUSTRALIA

		Kedves Honfitársam!

	Mellékelve küldöm Móricz János honfitársunknak Equadorból hozzám, valamint Nagyiványi Ödön honfitársunknak ugyanonnan Argentinába küldött leveleinek a másolatát, valamint az egyiken rövid kivonatát Nagyiványi Ödön hozzám intézett kérésének.
	A mellékletek elolvasása után, érzésem szerint, teljesen fogja tudni, mi van készülőben, s a tervek hogyan állnak a jelen pillanatban. – a kérdés hátteréről csak annyit, hogy Móricz János honfitársunk vagy két éve az Andok és Cordillerák völgyeiben magyarul beszélő indó /benszülött/ törzsekre bukkant. Ez év januárjában indul a jelen és befejezett negyedik kutató útjára. Munkásságára az Argentina-i /Buanos-Aires/ német, magyar, spanyol lapok felfigyeltek, s foglalkoztak is vele.
A másolatokból is kitűnve, a jelzett, s címemre  /a mások címeire/  feladandó tanulmánya, a térképek, s a részletek ide még nem futottak be, mert kb. 6-8 hét a hajóút ide Dél-Amerikából. – Magam részéről azonban személyes kapcsolatom van Móricz János honfitársunkkal, s a nekem eddig küldött  /két ízbeni: térkép, telekkönyvi kivonatok, elemi alapja feltevésének stb./ anyag alapján a dolog nagyon figyelemre méltó, a az anyag megdöbbentően érdekes. Hogy Equador állam, s az állami testületek annyira magukévá tették Móricz János teóriáját, valószínű igen nagy horderejű dolgot sejtet a háttérben!

	Ez minden, amit a kérdéshez a jelen pillanatban hozzá tudnék fűzni, vagy tenni, részben azért, mert az én értesüléseim is hiányosak, másrészt az eredményt  /majd ha az közzé lesz téve/  minden érdeklődőnek és szakembernek egyéni feladata lesz kiértékelni és véleményezni, akár írásban, akár tanulmányban, akár a  másolatokon jelzett Kongresszuson személyesen.

	Kérem kedves Honfitársamat arra, ha a kérdés érdekli, sürgősen lépjen összeköttetésbe Móricz János úrral a továbbiak miatt, azonban – mivel címe nem állandó és bizonytalan – Nagyiványi Ödön honfitársunk közvetítésével, kinek címe állandó, s akit postájának továbbítására Móricz János felkért és megbízott.

	Kérni fogom jelen levelem pár sorban való elismerését  /ha lehet, légi levélben/  /Aerogramm/, hogy egyrészt tudjam, hogy az értesítésem odaért, s kézben van, másrészt hogy Móricznak és Nagyiványinak jelezni tudjam, hogy a felkérésüknek eleget tettem és kapcsolat létesült.

	Tehát a jövöre vonatkoztatva kérem minden megkeresést egyenesen Nagyiványi Ödön úr alábbi címére küldeni, s maradok teljes tisztelettel:         Dr R. sk.

Illmo. Senor Edmund  NAGYIVÁNYI. Riccardo Fernandez 53.  -  F.G.B.M.
TIGRE;  America del Sud.  Rep.  Argentina

                                                                                        Érk. 1968. május 30.

Móricz  János   /1968. május 18-án érkezett leveléből/

Continental Hotel
Guayaquil Rep. del Equador

	…az itteni Történelmi társaság kiadásában megjelent tanulmányom nyomán áprilisban gyors változás történt.

	Tanulmányom, mely a következő címmel jelent meg: “El origon amricano de pueblos europeos – Európai népek amerikai származása” oly elsöprő sikert aratott, hogy úgy a közvélemény, mint a kormánykörök a legnagyobb érdeklődést mutatják kutatásaim iránt. Ezért a külügyminisztérium azonnal hivatott és a főállamtitkár, Dr Velenzuela bejelentette, hogy az equadori kormány hivatalosan államtézissé akarja tenni kutatásaim eredményét. Már kikérték az itteni tudósok és kutatók véleményét, ezek mind megdönthetetlen tézisről nyilatkoztak. Még arra kértek, hogy közöljek egynéhány külföldi tudósnak kutatónak a nevét, akiknek ugyancsak kikérik a véleményét. Ezt megtettem és több kiváló külföldi tudós és kutató mellett bejelentettem hat magyarországi tudósnak, kutatónak a nevét is, ezek a következők:  
Simsay Vilmos, Faragó Zsigmond,  Pataky László, László Gyula, Dr Nagy Sándor, 
Várkonyi Nándor.

	Amennyiben ezek a vélemények is befutnak, úgy az equadori államelnök hivatalosan az akreditált külképviseletek jelenlétében bejelenti igényjogosultságát a Kit-us Két ős királyság hajdani kultúrterjesztő  központ elismerésére, mint annak egyenes jogutódja, a világ népei előtt. Ugyanakkor bejelenti, hogy az OEA-val  /Organicion de Estados Americanos  - Amerikai Államok Szervezete/ közösen fog szervezni Equadorban egy kongresszust ennek a kérdésnek a tisztázására. Az OEA új főtitkára, volt equadori államelnök és vele már az egész kérdést letárgyalták. Önökkel a kapcsolatot hivatalosan az ENSZ-en keresztül fogják felvenni. A kongresszusra meghívott minden tudós, kutató összes költségeit az OEA és az equadori állam fogja fedezni.

	Ezen a téren itt oly nagy a lelkesedés, hogy nem győzöm a spanyol-magyar szótárral az itteni kutatókat ellátni. Valóságos újjászületés van kialakulóban. Kértem a Külügyminisztériumot, hogy Önöknek küldjenek Prof. Juan Morales y Eloy nagy történelmi atlaszából, melyben rengeteg magyar nevet találhatnak. Megígérték, hogy a jövő héten fogják küldeni repülő postán egy-egy példányt a fönt nevezetteknek és 2-2 példányt az MTA és a Széchenyi Könyvtárnak összesen 10 példányt.

	Abban a reményben búcsúzom, hogy hamarosan a kongresszuson személyesen is megismerjük egymást és itt majd igazi csodaszarvas emlékeket is fog találni bőségesen.

P.o.Bos 4510.                                                                          Érk. 1968. május 18.